Det er mange som snakker så mye om det ene og det andre, hva en burde gjøre og ikke burde gjøre. Sannheten er at dette behovet for innovasjon over hele “fjøla”, det er en ganske ny problematikk. Et resultat av blant mange faktorer også endring, flere muligheter og en større grad av kompleksitet.
Det kan oppleves som mange jobber aktivt med dette. Staten vil ha flere bedrifter, flere skattekroner i kasse. Det samme vil kommune Norge når de jobber med verdiskapningen sin. Bedrifter med sin endring, og sine problemer. De med gode ideer svømmer rundt i det som tilsynelatende for et utent øye kan se ut som kaos. En ting er sikkert, vi prøver alle å bringe folk sammen, mot våre egne visjoner av hva gode løsninger er.
Det å bygge en «innovasjon infrastuktur», og bringe folk sammen gir mening. Men det er i seg selv ikke nok. Å bygge et økosystem for entreprenørskap, der målsettingen er å nå frem til alle interessenter av både politikk, ny næring og etablert næring med et økosystem. Noe som gangner alle, og hele samfunnets verdiskapning. Det hadde nok vært drømmen for oss alle, men hvordan gjør vi det?
Vi har hele tiden referert til et økosystem, for det er jo det det er. Om vi ser ute i naturen, så er dette et økosystem som fungerer ganske greit. Tanken er å kunne skape et slikt økosystem. Og det å kunne gå frem systematisk for å finne beste mulige metoder å kunne bygge, og utvikle entreprenørfokuserte økosystemer i Norge som skaper verdi i Norge og de ulike regionene.
Dette i form av suksessfulle bedrifter som direkte skaper verdi for entreprenører involvert. Gode ideer og innovasjon som indirekte skaper verdi, og er av interesse for etablert næring. Synergi effekter mellom ny og etablert næring. Og et nøkkelfokus der disse økosystemene kjenner godt til utfordringer som er av interesse for utvikling av relatert politikk fra funn som blir gjort. Et viktig element er at det er av interesse for interessenter å være en del av et slikt økosystem.
En annen faktor er at vi er nødt til å dele kunnskap og entreprenør kompetanse. Kompetanse innen entreprenørskap er ofte kompleks sammensatt, og er derfor ofte ikke definerbart til detalj i stor grad. Vi vet rett og slett ikke hva som er relevant informasjon å lære for en som skal realisere en ide, eller ønsker å starte sin egen bedrift. Og ender derfor ofte opp på “swat analyser”, kusines modeller, ulike business canvaser, regnskap, regelverk med mer. Er dette virkelig denne kompetansen som kreves for å kunne få suksess?
Uten et klart definert rammerverk kan det være vanskelig å definere hvilke kompetanse, og egenskaper som skal ha fokus i kompetanseløft og hvorfor. Et rammeverk gjør denne problematikken noe enklere å definere, gjøre videre forskning og kartleggingmetoder rundt, definere problematikk, designe metoder og implementere tiltak for å øke grunder kompetanse i Norge mot en suksessfull verdiskapning.
Vi mener entreprenørskap ikke bare er formal og real kompetanse tilknyttet domene en operere innen. Men at kompetanse også inkluderer personlig utvikling og tankesett.
Å øke entreprenørskaps kompetanse kombinerer den tradisjonelle entreprenørskaps læringen, som inkluderer ulik læringsmetodikk med teoretiske og praktiske metoder, såvel som konsulteringer, mentor ordninger og det å lære med, og fra eksisterende og etablert næring for å forbedre entreprenørskaps kompetanse slik den er definert av EU.
Det å kombinere dette med programmer, aktiviteter og sammenkomster i ulike regioner for å aktivere et entreprenørskaps tankesett. Det er noe som kan være hensiktsmessig. Det vil kunne stimulere til entreprenørskap, og stabil utvikling for et bærekraftig individuelt tankesett tilknyttet dimensjonene i et rammeverk entreprenørskaps kompetanse. Når dette er klarere definert.
For å få en startup fra ingenting til en eller annen form for suksess, er det en del ulike typer utfordringer som møtes. Offentlig og privat sektor har ulike roller i reisen en grunder tar i et denne type økosystem.
Viktige elementer er at et felleskap kjenner hva deres behov er, veldig ofte bedre enn en utenforstående organisasjon. Så det å bygge et økosystem for så å utvikle et felles tankesett, følelse av tilhørighet, engasjement og oppbygging er viktige elementer for å søke en forståelse for kunnskap, verktøy og ressurser hos menneskene og organisasjoner i økosystemet.
Lokale startup støtteapparat opererer ofte i siloer, et mer eller mindre lukket felleskap rundt bestemte formål. Noe som får menneskene og organisasjonene til å miste det store bildet mens de er lukket i felleskap.
Det er en felles forståelse at for å få til noe, må en bryte ned vegger. Noe som per idag ikke skjer, det er ikke etablert noe felles økosystem. Et fremtidig element er å finne metoder for å redusere silo effekter, forbedre kommunikasjonsmetoder og bryte ned vegger mot et felles mål.
Andre elementer er overlappende prosesser for ulike stadier i en startup utvikling. Og ulike og til dels manglende støtte områder hos en startup. Trolig også tilknyttet tilgjengelig kompetanse, eller nivå på etablert støttestruktur også geografisk forankret. Men hovedsakelig er det ofte er mangler på støtte tilknyttet team og organisasjonsbygging, det å se sammenhenger mellom støtte mottatt og hvordan å navigere seg gjennom tjenestene som tilbys. Også ved å legge på faktorer som tilgjengelighet på spesifike tider av året eller måneden, øker problematikken.
To vinklinger er viktig for å få til den overføringen som er ønskelig.
- Et punkt er fra det totale økosystemets utvikling. Et hollistsisk syn på et startup økosystem er nødvendig, fra de som lager politikk sitt perspektiv. På spesielt ulike støttespillere og andre elementer som har direkte innvirkning på den totale effekten av et økosystem, ved å identifisere styrker og svakheter, nøkkelroller, sette målbare handlinger og mål å oppnå over tid. Også for å ha informasjon til å kunne kommunisere innad og utad hva som skjer i økosystemet, sette sammen de beste markedskampanjene, tiltrekke seg mennesker, talent, bedrifter, investeringer og kapital mm. Analyser og visualisering av oppdatert informasjon vil også kunne opprettholde og gjøre det lettere å navigere et økosystem.
- Det andre punktet omfatter økosystemets støtte tjeneste utvikling. Generelt når de i et økosystem diskuterer, så er dette ofte rundt blandede konsepter som entreprenørskap, bedrifter, micro bedrifter, små og mellomstore bedrifter, tech startups, hovedsakelig i kontekst av et entreprenør felleskap. Ulike konsepter for en bedrift og hva de foretar seg har ulike behov. En klar forståelse av ulike steg de beveger seg gjennom, ved siden av ulik støtte er viktige elementer. Det å finne gode støtte strukturer og tjenester, også ved å finne fellesnevnere for ulike konsepter av startups kan være viktige faktorer.
Etter vår mening er det å finne, identifisere, innovere og utvikle en nyttig støtte tjeneste portefølje til slike økosystem essensielt.
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2020/01/Tim-Hoiseth-476.png)
CEO, CNL Group
Bedrifts psykolog, sosiolog, jurist
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model41-300x169.png)
Hva er en “Platform-agnostic model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model42-300x169.png)
Hva er en “Platform business model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model43-300x169.png)
Hva er en “Privacy as an innovative business model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model44-300x169.png)
Hva er en “Razor and blade revenue model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model45-300x169.png)
Hva er en “Real-time insurance business model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model46-300x169.png)
Hva er en “Self-serving model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model47-300x169.png)
Hva er en “Space-as-a-service model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model48-300x169.png)
Hva er en “Subscription-based business model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model49-300x169.png)
Hva er en “Three-sided marketplace model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model50-300x169.png)
Hva er en “User-generated content business model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model51-300x169.png)
Hva er en “User-generated AI-amplified model”?
![](https://usercontent.one/wp/www.daypay.no/wp-content/uploads/2023/02/Hva-er-en-business-model52-300x169.png)